……/2010…(…..) számú törvény
a fegyverekről és lőszerekről
Az európai kultúra és örökség részét képező polgári lőfegyvertartás korszerű szabályainak megteremtése céljából az Országgyűlés az alábbi törvény alkotja:

1. § (1) E törvény alkalmazásában
1. Automata lőfegyver: olyan lőfegyver, amely minden lövés után automatikusan újratölt, és az elsütőszerkezet egyszeri működtetésével egynél több lövést képes leadni;

2. Áthatoló (páncéltörő) lőszer: olyan lőszer, amelynél a lövedéket köpeny burkolja és páncéltörő (áthatoló) kemény maggal rendelkezik, ideértve a nem páncéltörő rendeltetésű acélmagvas lőszereket is;

3. Belövés: a tűzfegyver irányzó berendezésének beállítása érdekében leadott lövés

4. C.I.P. által elfogadott kaliberjel: az 1973. évi 19. tvr.-rel kihirdetett, a kézilőfegyverek próbabélyegeinek kölcsönös elismeréséről Brüsszelben, 1969. július 1-jén kötött nemzetközi Egyezmény végrehajtási utasításainak kidolgozására, felülvizsgálatára és ellenőrzésére létrehozott Nemzetközi Állandó Bizottság által elfogatott kaliberjelek

5. Egylövetű lőfegyver: tölténytár nélküli lőfegyver, amelynek töltényűrjébe vagy a csőfar töltőnyílásába, illetve csőtorkolatán keresztül a csövébe minden lövés leadása előtt külön be kell helyezni a lőszert vagy lőszer alkatrészeket;

6. Elöltöltő fegyver: az olyan egylövetű- vagy ismétlőfegyver, amelynél a lőport és a lövedéket kizárólag a csőtorkolat irányából lehet a csőbe vagy a forgódobba betölteni, rendeltetésszerűen fekete lőporral vagy gyárilag a fekete lőpor kiváltására készült lőporral működtethető;

7. Erőkémlelő lövés: a kereskedelmi lőszerrel méreteiben megegyező, de annál meghatározott mértékben nagyobb gáznyomást és lövedékenergiát adó lőszerrel leadott szilárdság vizsgáló lövés;

8. Expanzív lövedékes lőszer: olyan, rövid lőfegyverhez való lőszer, melynek lövedékét úgy tervezték meg, hogy emberi testbe becsapódva olyan mértékben szétnyíljon, roncsolódjon, hogy ne maradjon rajta azonosításra alkalmas huzagnyom;

9. Fegyver: lőfegyver, gáz- és riasztófegyver, traumatikus (gumilövedékes) fegyver, légfegyver, festéklövő fegyver, muzeális fegyver, színházi fegyver;

10. Fegyver forgalmazása: fegyver tulajdonjogának átruházása, bérbeadása, ideértve a kereskedelmi és a közvetítő kereskedelmi tevékenységet is;

11. Festéklövedék: festéklövő fegyverekhez használatos, becsapódáskor fölrepedő burokban folyékony festékanyagot tartalmazó, 5 grammot nem meghaladó tömegű, 12 mm-nél nagyobb átmérőjű lövedék;

12. Festéklövő fegyver: olyan sűrített levegő vagy egyéb sűrített gáz felhasználásával működő eszköz, melynek csövéből 16 joule vagy annál kisebb mozgási energiával lőhető ki festéklövedék;

13. Fegyverviselés: fegyver természetes személy testén, illetve a testén lévő ruházatán rejtett vagy nyílt módon történő elhelyezése;

14. Félautomata lőfegyver: olyan lőfegyver, amely minden lövés után automatikusan újratölt, és az elsütőbillentyű egyszeri működtetésével csak egy lövést képes leadni;

15. Festéklövő fegyver: olyan sűrített levegő vagy egyéb sűrített gáz felhasználásával működő eszköz, melynek csövéből 16 joule vagy annál kisebb mozgási energiával lőhető ki festéklövedék;

16. Flóbert fegyver: olyan fegyver, amely kizárólag 4 mm M20, 4 mm Randzünder Kurz, 4 mm Randzünder Lang, 6 mm Flobert Short, 9 mm Flobert CIP által elfogadott kaliberjelű töltény kilövésére alkalmas és csőtorkolati energiája legfeljebb 16 joule;

17. Gáz- és riasztófegyver: fémlövedék kilövésére és fémlövedékes lőszer működtetésére alkalmatlan, CIP által elfogadott gáz-riasztó kaliberjelű fegyver;

18. Gáztöltény: olyan, szilárd anyagú lövedékkel nem rendelkező CIP által elfogadott gáz-riasztó kaliberjelű töltény, amely a szemre és a légutakra ingerlő hatást kifejtő adalékanyagot tartalmaz;

19. Golyófogó: bármilyen olyan lőtéren belüli építmény, eszköz, tereptárgy, mely megakadályozza a lövedék továbbhaladását;

20. Gyújtólövedéket tartalmazó lőszer: olyan nem nyomjelző lőszer, amelynek lövedéke olyan vegyi anyagot, műszaki konstrukciót tartalmaz, amely a célba csapódva az éghető anyagokat meggyújthatja;

21. Hangtompító: lőfegyver torkolatdörejének legalább ötven százalékos csökkentésére szolgáló, a fegyvercsőre vagy annak torkolatára felszerelhető, vagy a csőre integrált eszköz; 

22. Hatástalanított lőfegyver: lőszer, illetve lövedék kilövésére jelen, vagy korábban hatályos jogszabály mellékletében leírt eljárással véglegesen alkalmatlanná tett lőfegyver;

23. Házilagos lőszerszerelés (újratöltés): a lőszer saját felhasználás céljára történő házilagos gyártása (lőszerelemekből és egyéb alkatrészekből való összeszerelése), melyre a lőszergyártástól eltérő szabályok vonatkoznak;

24. Hideg gázzal működő állatkábító vagy altató fegyver: Hideg gázzal csövön keresztül lövedékként fecskendőt vagy hatóanyagot tartalmazó patront kilövő eszköz;

25. Hosszú lőfegyver: olyan lőfegyver, amelynek csöve meghaladja a 30 cm hosszúságot, vagy amelynek teljes hossza meghaladja a 60 cm-t;

26. Ismétlő lőfegyver: olyan lőfegyver, amelyet úgy terveztek és alakítottak ki, hogy minden lövés leadása után tölténytárból vagy forgódobból a szerkezet kézi működtetésével tölthető újra;

27. Légfegyver: a 16 joule vagy annál kisebb csőtorkolati energiájú, sűrített levegővel vagy egyéb sűrített gáz felhasználásával üzemeltetett, szilárd anyagú lövedék kilövésére alkalmas fegyver;

28. Lőfegyver: a tűzfegyver, valamint az a légfegyver, amelyből 16 joule-nál nagyobb csőtorkolati energiájú, szilárd anyagú lövedék lőhető ki;

29. Lőfegyver átengedése: amikor a lőfegyver a tartási engedéllyel rendelkező részéről átadásra kerül, azonban a felügyelete alól nem kerül ki;

30. Lőfegyver behozatala, kivitele, átszállítása: a lőfegyver átvitele a Magyar Köztársaság államhatárán;

31. Lőfegyver bejelentéshez kötött átadása: amikor a lőfegyver a tartási engedéllyel rendelkező felügyelete alól 30 napnál hosszabb időre kikerül;

32. Lőfegyver bejelentéshez nem kötött átadása: amikor a lőfegyver a tartási engedéllyel rendelkező felügyelete alól 30 napnál rövidebb időre kikerül és ezt teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalják;

33. Lőfegyver fődarab: töltényűrrel rendelkező lőfegyvercső, lőfegyverbe beszerelhető készre alakított cső, váltócső, betétcső, zár, forgódob és az ezeket egybefoglaló tokszerkezet. A lőfegyver fődarab abba a lőfegyver kategóriába tartozik, amelyre felszerelték vagy amelyhez gyártották;

34. Lőfegyvergyártás: lőfegyver, lőfegyverdarab elkészítése, az elkészített alkatrészek készre szerelése, valamint a lőfegyver olyan megmunkálása, amely azt az eredetitől eltérő kaliberjelű lőszer használatára teszi alkalmassá;

35. Lőfegyverjavítás: a nem megfelelően működő lőfegyver fegyverrészének javítása;

36. Lőfegyver jellege: tűzfegyver 51/2008 EKD szerinti kategóriába sorolhatósága;

37. Lőfegyver kizárólagos birtokolása: amikor a lőfegyverhez való jogszerű hozzáférés csak az engedélyes számára biztosított;

38. Lőfegyver-kereskedő: az a természetes személy, jogi személy, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezet, aki (amely) kereskedelmi vagy egyéb üzleti tevékenységét teljes egészében vagy részben lőfegyver- vagy lőszergyártás, kereskedelem, közvetítő kereskedelem, csere, bérbeadás, javítás, hatástalanítás vagy átalakítás területén végzi;

39. Lőfegyvertartási cél: önvédelem, munkavégzés, személy- és vagyonvédelem, oktatás, vadászat, sportlövészet, céllövészet, gyűjteményi cél, személyes tárgyi emlék;

40. Lőszeralkatrész (lőszerelem): lőpor, gyúelegyes töltényhüvely (csappantyús töltényhüvely), csappantyú és minden robbanó, gyújtó, fényjelző, páncéltörő, melyet tűzfegyverből történő kilövésre terveztek;

41. Lőfegyver, lőszer forgalmazása: lőfegyver, lőszer tulajdonjogának üzletszerűen végzett átruházása, bérbeadása, ideértve a kereskedelmi és közvetítő kereskedelmi tevékenységet is;

42. Lőszer: olyan egybeszerelt töltény, amely lövedéket, lőport, továbbá gyúelegyet tartalmaz;

43. Lőszergyártás: lőszer és lőszerelem kereskedelmi célú előállítása;

44. Lőtér: olyan, jogszabályban meghatározott feltételeknek megfelelő létesítmény, ahol sport, oktatás, lőkészség javítás, lőfegyver működésének ellenőrzése céljából lövészetet lehet folytatni;

45. Muzeális fegyver és lőszer: az elöltöltő fegyver, továbbá a perem- vagy központi-, illetve elektromos gyújtású lőszer használatára alkalmatlan fegyver, és az ilyen fegyverekhez használható lőszer;

46. Nyomjelző (fényjelző) lövedékű lőszer: olyan lőszer, melynek lövedéke a röppályát láthatóvá tevő, meggyulladó anyagot is tartalmaz;

47. Oktatási célú lőfegyver: az engedélyezett oktatási célnak megfelelő típusú, és fajtájú lőfegyver;

48. Próbalövés: a tűzfegyver beállított irányzó berendezésének vagy rendeltetésszerű működésének ellenőrzése érdekében leadott lövés;

49. Rendvédelmi szervek: a rendőrség, a Rendvédelmi Szervek Védelmi Szolgálata, a Vám- és Pénzügyőrség és a büntetés-végrehajtás szervei;

50. Riasztótöltény: olyan, szilárd anyagú lövedékkel nem rendelkező CIP által elfogadott kaliberjelű gáz-riasztó töltény, amely hang-, fény- és füsthatás kiváltására szolgál;

51. Robbanó lövedékeket tartalmazó lőszer: olyan lőszer, amelynek lövedéke becsapódáskor vagy időzítéssel felrobbanó töltetet tartalmaz;

52. Rövid lőfegyver: olyan lőfegyver, amelynek csöve nem haladja meg a 30 cm hosszúságot, vagy amelynek teljes hossza nem haladja meg a 60 centimétert;

53. Sport céljára tartható lőfegyver: az országos sportági szakszövetség vagy sportági szövetség versenyszabályzatában vagy nemzetközi versenyszabályzatban meghatározott, sportlövészetre használható lőfegyver;

54. Színházi fegyver: lövedék kilövésére alkalmatlan, csak vaktöltény és riasztótöltény működtetésére alkalmas, CIP által elfogadott lőszer kaliberjelű, lőfegyverből átalakított eszköz;

55. Töltény: olyan lőszer, melyből egy vagy több lőszerelem hiányzik;

56. Traumatikus (gumilövedékes) fegyver: fémlövedék kilövésére és fémlövedékes lőszer működtetésére alkalmatlan, CIP által elfogadott traumatikus (gumilövedékes) kaliberjelű fegyver, amely lövedékének a lövedék keresztmetszetére eső mozgási energiája a csőtorkolattól 1 méter távolságra mérve a 0,5 J/mm2 értéket nem haladja meg;

57. Traumatikus (gumilövedékes) töltény: kizárólag elasztikus anyagú lövedékkel rendelkező, CIP által elfogadott kaliberjelű traumatikus (gumilövedékes) töltény. 

58. Tűzfegyver: olyan, a törvény mellékletének  A ,  B ,  C  vagy  D  kategóriájában meghatározott egy ember által szállítható eszköz, amelynek csövéből éghető hajtóanyag segítségével szilárd halmazállapotú lövedék lőhető ki, kivéve, ha
a) jogszabályban meghatározottak szerint hatástalanították,
b) riasztásra, jelzésre, életmentésre, állatok leölésére vagy szigonnyal történő halászatra, illetve ipari vagy műszaki célokra tervezték, valamint ezek lőszerei,
c) muzeális fegyver;

Tűzfegyvernek minősül továbbá az az eszköz is, mely tűzfegyverré alakítható át. Átalakíthatónak minősül az az eszköz, amely egyidejűleg:
a) megjelenésében tűzfegyvernek néz ki, és
b) szerkezete vagy a felhasznált anyagok eredményeképpen
valóban át is alakítható.

59. Vaktöltény: olyan szilárd anyagú lövedékkel nem rendelkező, CIP által elfogadott lőszer kaliberjelű töltény, amely hang-, fény- és füsthatás kiváltására szolgál;

60. Vadászat céljára tartható lőfegyver: a vadászatról szóló hatályos jogszabályok szerint vadászatra használható lőfegyver;

61. Veszélyességi terület: a lőtéren belül az a terület melyet a hatóképes lövedék bejárhat;

62. Zár: az a lőfegyver fődarab, amely lövés közben közvetlenül a töltényűr lezárását végzi.

(2) Ha kétséges, hogy valamely tárgy az (1) bekezdésben meghatározott fogalmi körbe tartozik-e, a fegyverek és lőszerek vizsgálatára kijelölt szervezet vagy igazságügyi fegyverszakértő  véleményét kell kérni.

A hatósági engedélyezés szabályai
2. § (1)  Hatósági engedély (a továbbiakban: engedély) szükséges
a) lőfegyver, lőfegyver fődarab, lőszer, flóbert töltény, lőszerelem, festéklövő fegyver, a gáz- és riasztófegyver, traumatikus (gumilövedékes) fegyver, a gáz- és riasztótöltény, traumatikus (gumilövedékes) töltény, a vaktöltény, a légfegyver, a muzeális fegyver fődarab (cső, csőfar, zár, töltényűr-köteg) a színházi fegyver gyártásához, javításához;
b) lőfegyvernek, lőfegyver fődarabnak, lőszernek, lőszerelemnek a Magyar köztársaság területén történő forgalmazásához, ebbe beleértve az országból történő kivitelt és országba való behozatalt is.
c) gáz- és riasztófegyver, traumatikus (gumilövedékes) fegyver önvédelmi célú viseléséhez, a lőszerelem (kivéve a csappantyú), a színházi fegyver tartásához;
d) házilagos lőszerszereléshez (újratöltés);
e) Feketelőpor és annak kiváltására szolgáló lőpor tartásához;
f) az  A ,  B ,  C  vagy  D  kategóriába tartozó tűzfegyver, a lőfegyverdarab, az e törvény alapján lőfegyvernek minősülő légfegyver, a lőszer megszerzéséhez, tartásához, az ország területére történő behozatalához, az ország területéről történő kiviteléhez, az ország területén történő átszállításához;

g) a polgári rendeltetésű lőtér működtetéséhez, valamint lövészetvezetői tevékenység végzéséhez;

h) az Európai Unió valamely tagállamába történő - nem kereskedelmi vagy elidegenítési célú - fegyver kivitelhez. Ehhez európai fegyverútlevél (EWP) szükséges. Európai fegyverútlevél (EWP) annak a természetes személynek adható, aki a tűzfegyver megszerzésére és tartására érvényes engedéllyel rendelkezik. Az európai fegyverútlevélbe (EWP) kérelemre nem engedélyköteles fegyver is bejegyezhető.

i) lőfegyver-kiállítás és aukció tartásához.
 
(2) Nem engedélyezhető "A" kategóriába tartozó lőfegyver, lőszer, valamint hangtompító megszerzése és tartása.
(3) A 2. §-ban foglalt engedélyezési eljárásokért igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni. A díj nem lehet több, mint a mindenkori egyhavi minimálbér nettó összegének:
a, természetes személy első engedélye esetén tíz százaléka;
b, nem természetes személy első engedélye esetén ötven százaléka;
c, minden további eljárás esetén öt százaléka.
(4) A hatóság a fegyverekkel kapcsolatos intézkedéseit köteles jogorvoslati lehetőséggel, indokolással ellátva előzetesen írásba foglalni, és azt az érintettel közölni. 
(5) A fegyvertartási engedéllyel rendelkező köteles minden, az engedélyét érintő változást 8 munkanapon belül ajánlott, tértivevényes levélben vagy személyesen írásban bejelenteni az engedélyező hatóságnak.
(6) Lőfegyver vagy lőszer kereskedelmi célú behozatalához, kiviteléhez vagy re-exportjához - az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően - a külön jogszabályban meghatározott hatóság engedélye is szükséges.

(7) Ha az Európai Unió valamely tagállama a magyar hatóságot azért keresi meg, mert attól magyarországi lakóhellyel rendelkező személy a megkereső tagállamban  B  kategóriába tartozó tűzfegyver tartására kér engedélyt, hatóságként a rendőrség jár el.

3.§ (1) E törvény eltérő rendelkezése hiányában a 2.§-ban valamint a Ftv. 3.§-ban meghatározott engedély akkor adható, ha a kérelmező természetes személy, jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetén annak vezető tisztségviselője vagy a tevékenységre írásban kijelölt felelős vezetője
a)	tizennyolcadik életévét betöltötte
b)	cselekvőképes
c)	e jogszabály mellékletében meghatározott, a fegyver tartásához szükséges elméleti és jártassági követelményeket teljesítette.
d)	érvényes járművezetői engedélyhez szükséges külön jogszabályban előírt egészségügyi feltételeknek megfelel. Ez az érvényes járművezetői engedély bemutatásával is igazolható. Az egészségügyi alkalmasság  érvényességét az engedélybe be kell jegyezni. 
(2) E törvény eltérő rendelkezése hiányában engedély nem adható annak
(a) akit szándékos bűncselekmény miatt, a Büntető törvénykönyvről szóló 1978 évi IV. törvény X. fejezetében meghatározott állam elleni bűncselekmény, XI. fejezetében meghatározott emberiség elleni bűncselekmény, személy elleni bűncselekmény, emberölés, erős felindulásban elkövetett emberölés, öngyilkosságban közreműködés, 170.§ (2)-(4) és (6) bekezdése szerinti testi sértés, kényszerítés, emberkereskedelem, 174/B.§ (2) bekezdés (a) pontja szerinti közösség tagja elleni erőszak, 175/A§ (2) bekezdés (b) pontja szerinti emberrablás, illetve 176.§ (2) bekezdés (b) pontja, (3) és (4) bekezdése szerinti magánlaksértés, erőszakos közösülés, szemérem elleni erőszak, a 207.§ (3) bekezdés (b) pontja szerinti kerítés, XV. fejezet V. címében meghatározott hivatalos személy elleni bűncselekmény, embercsempészés, 259.§ (1)-(3) bekezdése szerinti közveszély okozás, közérdekű üzem működésének megzavarása, terrorcselekmény, légi jármű, vasúti, vízi, közúti tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra alkalmas jármű hatalomba kerítése, visszaélés robbanóanyaggal vagy robbantószerrel, visszaélés lőfegyverrel vagy lőszerrel, fegyvercsempészet, bűnszervezetben részvétel, visszaélés radioaktív anyaggal, visszaélés nemzetközi szerződés által tiltott fegyverrel, garázdaság, önbíráskodás, visszaélés kábítószerrel, visszaélés kábítószer prekurzorral, lopás, rablás, kifosztás, zsarolás, 355.§ (2) bekezdés (a) pontja szerinti elöljáró vagy szolgálati közeg elleni erőszak elkövetése, vagy olyan bűntett miatt, amelyet bűnszervezetben követett el jogerősen elítéltek és még nem mentesült a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól továbbá akit vagyon elleni szándékos bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen egy évet meghaladó szabadságvesztés büntetésre ítéltek és még nem mentesült a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól.
b)Akivel szemben az a) pontban meghatározott bűncselekmény miatt, jogerős ítéletben ideiglenes kényszergyógykezelés intézkedését alkalmazták, az ideiglenes kényszergyógykezelés megszűnését követő három évig, végleges kényszergyógykezelés esetén életfogytiglan.
c)aki ellen az a) pontban meghatározott bűncselekmény elkövetésének gyanúja miatt (a vagyon elleni bűncselekmények kivételével) büntetőeljárás folyik és a rendőrség a közbiztonság védelme érdekében, határozott időtartamra, de legfeljebb a jogerős ítélet vagy kényszergyógykezelés intézkedése meghozataláig fegyvertartási tilalmat rendel el. Ilyen esetben az érvényes fegyvertartási engedélyt a hatóság előzetesen végrehajtható határozatban szüneteltetheti, lőfegyver, lőszer és lőszerelem rendőrségnél történő tárolását írhatja elő. A lőfegyvertartási engedély szüneteltetését, a rendőrségi tárolást 30 naponta indokolással ellátott határozattal felül kell vizsgálni, és haladéktalanul fel kell oldani, amennyiben az elrendelés indokai már nem állnak fenn.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben foglalt feltételeket a jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetén a vezető tisztségviselők, illetve a tevékenységért felelős vezető tekintetében kell vizsgálni.

4. § (1) Az e törvény szerinti engedélyeket a lakóhely vagy a tevékenység helye szerint illetékes hatóság köteles kiadni, szüneteltetni, visszavonni.
(2) A lőfegyvertartási engedély az engedélyest feljogosítja a lőfegyvertartási célnak megfelelő lőfegyver, lőfegyver fődarab, lőszer megszerzésére és tartására. A lőfegyvertartás célját nem lőfegyverhez kapcsolódóan kell feltüntetni.
(3) A jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet részére kiadott engedélyben a jelen jogszabály előírásainak megfelelő felelős személyeket fel kell tüntetni. Amennyiben a felelős személy személyében változás történik, a változást az engedélyes köteles az új felelős személy megjelölésével 8 munkanapon belül a hatóságnak bejelenteni. A bejelentés elmulasztása a fegyvertartási engedély visszavonásával jár.
(4) Lőfegyvertartási engedélyhez lőfegyver tartása nem szükséges. 
(5) A lőfegyvertartás célját az engedélybe minden esetben be kell jegyezni. 

5. §  Az engedélyt, ideértve az európai lőfegyvertartási engedélyt (fegyverútlevél) is, haladéktalanul vissza kell vonni, ha
a) a kiadásának valamely feltétele már a kiadáskor sem állt fenn;
b) a kiadásának valamely feltétele később megszűnt, és az adott feltétel helyreállítására szabott 8 napos határidő eredmény nélkül eltelt;

A fegyver gyártására, forgalmazására, javítására, hatástalanítására, kiállítására vonatkozó szabályok
6. §  Fegyver, lőfegyver fődarab, lőszer, lőszerelem és töltény csak akkor hozható kereskedelmi forgalomba, ha azt a külön jogszabály szerinti CIP próbajellel és azonosításra alkalmas jelzésekkel ellátták.

7. §   A kereskedelmi célból kért szállítási engedélyt a kérelmező tevékenysége szerint illetékes rendőrkapitányság adja ki a kitöltött, E törvény mellékletének 6. számú formanyomtatványa lepecsételésével és aláírásával a kérelem benyújtását követő 3 munkanapon belül.  

8.§ (1) Fegyver gyártása, fegyver javítása, lőszer gyártása a megfelelő szakképzettség igazolása esetén engedélyezhető. 
(2) Fegyver gyártását, fegyver fődarab elkészítését végző személy szakképzettségeként előírt képesítésnek kell tekinteni a gépészmérnöki, vadászpuskaműves mesteri végzettséget.
(3) a) Fegyver javítását önálló tevékenység keretében végző személy szakképzettségeként előírt képesítésnek kell tekinteni a gépészmérnöki, a vadászpuskaműves, vadászpuskaműves mester végzettséget.
b) Fegyver javítását nem önálló tevékenység keretében végző személy szakképzettségeként előírt képesítésnek kell tekinteni a gépészmérnöki, a vadászpuskaműves, vadászpuskaműves mester, fegyverműszerész, a szerszámkészítő végzettséget
(4) Lőszer gyártását végző személy szakképzettségeként előírt képesítésnek kell tekinteni a gépészmérnöki, gépésztechnikus, gépészszakmunkás, vegyészmérnöki, vegyésztechnikusi, vegyész szakmunkási végzettséget.

9.§  (1) Forgalmazási tevékenység esetén az abban résztvevő valamennyi személynek a hatósági fegyverforgalmazási vizsgát kell tennie.
(2) A fegyverforgalmazási vizsga eredményéről az illetékes hatóság bizonyítványt ad ki. A vizsgakérdéseket és a vizsga eljárási szabályait a 7. számú melléklet, a vizsgabizonyítvány formáját és tartalmát az 1. számú melléklet tartalmazza.
(3) A vizsgabizottság három tagból áll, egy tagját, aki egyben a bizottság elnöke, az illetékes rendőrfőkapitány jelöli ki, két tagját az IPOSZ delegálja. Legalább egy tagjának gyártásra vagy javításra jogosító engedéllyel kell rendelkeznie.

10. § A gyártási, forgalmazási, javítási tevékenységet közvetlenül végző személyeket a 4. számú mellékletben meghatározott engedéllyel kell ellátni.

11. §  A kizárólag nem engedélyhez kötött tartású fegyverek forgalmazását végző vállalkozás vagy egyéni vállalkozó tevékenységének megkezdése előtt 8 nappal köteles arról bejelentést tenni a telephely szerint illetékes rendőrkapitányságon.
A bejelentésnek tartalmaznia kell:
a) a forgalmazást végző vállalkozás vagy egyéni vállalkozó azonosításhoz szükséges adatait
b) a forgalmazás helyét (telephely)
c) a forgalmazást végző személyek azonosító adatait
A rendőrség a bejelentésről igazolást ad ki.

12. § (1)  E törvény 2. § (1) a) pontjában meghatározott termékek gyártása, javítása és a 2. § (1) b) pontjában meghatározott forgalmazás iránti kérelemnek a 2. számú mellékletben foglalt adatokat kell tartalmaznia, 
(2) A gyártási, a forgalmazási, a javítási tevékenységre kiadott engedély és az alkalmazotti hozzájárulás visszavonásig érvényes.

13. § (1)  Fegyvergyártási tevékenység esetén a gyártó
a)  köteles évenként az általa gyártott és raktározott fegyvert, lőfegyver fődarabot leltározni és erről jegyzőkönyvet felvenni. 
b) A lőfegyver, lőfegyver fődarab készletre vételét E törvény 9. számú melléklete szerinti nyomtatvánnyal kell dokumentálni melyből két példányt át kell adni a lőfegyver eladójának.
c)  A gyártási engedéllyel rendelkező köteles a készletre vett vagy készletről felhasznált lőfegyverekről, lőfegyver fődarabokról a 8. számú melléklet szerinti adatokat az Országos Rendőr-főkapitányság részére 8 munkanapon belül postai vagy elektronikus úton bejelenteni.
d) A lőfegyver, lőfegyver fődarab készletre vételéről, felhasználásról a gyártási tevékenységet engedélyező hatóság által előzetesen hitelesített E törvény 10. számú melléklete szerinti nyilvántartó könyvet kell vezetni.
(2) Lőfegyver, lőfegyver fődarab, lőszer (töltény) és lőszerelem forgalmazási tevékenység esetén a forgalmazó
a) a forgalmazásra, készletre vett lőfegyverről, lőfegyver fődarabról a 9. számú mellékletben meghatározott átvételi elismervényt ad két példányban az átadónak.
b) lőfegyvert, annak tartására engedéllyel rendelkező személytől, illetve a tartási engedéllyel rendelkező szervezet engedéllyel rendelkező meghatalmazottjától vehető át forgalmazás céljára.
c) az eladott vagy készletre vett lőfegyver, lőfegyver fődarab adatait, az eladó vagy vevő személyazonosításhoz szükséges adatait, engedélyének számát, a vétel vagy eladás időpontját az Országos Rendőr-főkapitányság részére 8 munkanapon belül köteles bejelenteni elektronikus vagy postai úton a 8. számú melléklet szerint.
d) lőszerelem, muzeális fegyver működtetéséhez szükséges fekete lőpor vagy a fekete lőpor kiváltására gyártott lőpor, kivéve a csappantyút, csak az arra engedéllyel rendelkező részére adhat át vagy értékesíthet.
e) a lőfegyver, lőfegyver fődarab tartásáról és forgalmazásáról, a forgalmazási tevékenységet engedélyező hatóság által előzetesen hitelesített E törvény 10. számú melléklete szerinti nyilvántartó könyvet vezet.
(3) Fegyverjavítási tevékenység esetén
a) a javítási engedéllyel rendelkező a fegyverek és lőszerek vizsgálatára kijelölt szervezet által selejtezésre utalt lőfegyvert a tartásra jogosulttól alkatrésznek megvásárolhatja.
b) a javításra átvett lőfegyverről a 17. számú mellékletben meghatározott átvételi elismervényt kell adni két példányban.
c) a javítási engedéllyel rendelkező próbalövés és belövés céljára jogosult bármilyen CIP által elfogadott kaliberjelű lőszer tartására.
d) a javításra leadott lőfegyver és a tulajdonos adatait a javítási tevékenységet engedélyező hatóság által hitelesített a 16. számú melléklet szerinti nyilvántartókönyvben kell vezetni, a központi adatnyilvántartónak bejelenteni nem kell.
e) e törvény 10. számú melléklete szerint nyilvántartást kell vezetni a készletre vett lőfegyverekről, lőfegyver fődarabokról és azok hasznosításáról. 
f) A készletre vett lőfegyverekről, lőfegyver fődarabokról e törvény  8. melléklete szerinti jelentést 8 munkanapon belül meg kell küldeni elektronikus vagy postai úton az Országos Rendőr-Főkapitányságnak. 
g) a készletre vett lőfegyverről, lőfegyver fődarabról a 9. számú mellékletben meghatározott átvételi elismervényt kell adni két példányban.
(4) A fegyverjavítási engedéllyel rendelkező a javításra átvett lőfegyvert a javítást követően köteles vizsgálatra a fegyverek és lőszerek vizsgálatára kijelölt szervezetnek bemutatni, ha
a) a lőfegyver a szükséges próbajellel, gyártási (azonosítási) számmal, kaliberjellel nincs ellátva;
b) a lőfegyver javítása során fődarab csere vagy annak javítása történt.
(5) Lőfegyver, lőfegyver fődarab forgalmazására, gyártására, javítására engedéllyel rendelkező cégek közt nem szükséges lőfegyver, lőfegyver fődarab vásárlása esetén a 9. számú melléklet szerinti dokumentumot használni, amennyiben a kereskedelmi számla, vagy szállítólevél tartalmazza mindkét cég nevét, címét, adószámát, engedélyszámát, bélyegzőjét, a lőfegyver, lőfegyver fődarab azonosításra alkalmas adatait (gyártó, típus, gyári szám, kaliberjel) valamint az átadásra, átvételre jogosult személyek aláírását, és a tranzakció dátumát.

14. §   A gyártási, javítási, forgalmazási engedéllyel rendelkező köteles a tevékenység helye szerint illetékes rendőrkapitányságnak, Budapesten a Budapesti Rendőr-főkapitányság igazgatásrendészeti szolgálati ágba tartozó osztályának 8 munkanapon belül bejelenteni
a) az engedélyben szereplő adatok megváltozását;
b) az engedélyezett tevékenység felfüggesztését, illetve beszüntetését.

15. §   Lőfegyver hatástalanítását a lőfegyver gyártására, javítására engedéllyel rendelkező személy vagy vállalkozás végezheti. A lőfegyver hatástalanításának szabályait a 11. számú melléklet határozza meg. 

16. § (1)   Lőfegyver, lőfegyver-fődarab, lőszer, lőszerelem, hatástalanított lőfegyver kizárólag az erre a célra szakosodott, nyílt árusítású üzletben vagy a részben e célra szakosodott egyéb üzlet (a továbbiakban együtt: fegyverszaküzlet) megfelelően elkülönített helyiségében, valamint lőfegyver-kiállításon, és árverésen forgalmazható. A fegyverkereskedő engedélyhez nem kötött fegyvert, töltényt csomagküldő kereskedelem útján forgalmazhat.
(2) A fegyverüzletben a lőfegyvereket az üzlet nyitva tartása alatt csak zárt fegyverállványon lehet tartani.
(3) A fegyverszaküzletben a lőfegyverek, lőszerek (töltények) és lőszerelemek tárolására szolgáló helyiséget biztonságosan zárható módon el kell különíteni az eladótértől.
(4) A lőfegyvert, lőfegyver-fődarabot, lőszert, lőszerelemet fegyverszaküzletet 24 órán keresztül folyamatos figyelést biztosító, telepített rendszerhez kapcsolódó, illetéktelen behatolást érzékelő elektronikus jelzőrendszerrel és ahhoz kapcsolódó külső riasztó egységgel kell ellátni, valamint rejtett kapcsoló vagy távirányító használatával biztosítania kell a pánikriasztás lehetőségét, a nyitva tartás során bekövetkező jogellenes cselekmények jelzése érdekében.

17. §   A lőfegyver-kiállítást, árverést, annak megkezdése előtt 8 munkanappal a kiállítás, árverés helye szerint illetékes lőfegyver engedélyezést végző hatóságnak be kell jelenteni. A bejelentésnek tartalmaznia kell
a) a kiállítás, árverés helyét, időtartamát, a helyiség alaprajzát és a biztonsági tárolás helyét;
b) a kiállítás, árverés szervezéséért felelős személy(ek) természetes személyazonosító adatait;
c) a biztonsági berendezések és a kiállítás, árverés őrzésvédelmének leírását;
d) a kiállítandó, árverésre bocsátandó lőfegyverek azonosító adatait.

Házilagos lőszerszerelés
18. § (1) Házilagos lőszerszerelésre engedély abban az esetben adható, ha a kérelmező lőfegyvertartási engedéllyel rendelkezik, eredményes lőszerszerelési vizsgát tett, és e jogszabály előírásainak megfelelő lőszerelem tárolási feltételeket biztosítani tudja. Az engedély kiadására a kérelmező lőfegyver tárolóhelye szerinti rendőrkapitányság illetékes.
(2) A házilagos lőszerszerelési engedély visszavonásig érvényes.
(3) A lőszerszerelési engedéllyel rendelkező személy az engedély birtokában jogosult lőszerelemet megszerezni, tartani, szállítani.
(4)  Házilagosan csak olyan kaliberjelű lőszer szerelhető, amely használható az engedélyes fegyvertartási engedélyébe bejegyzett lőfegyverhez.
(5) Házilag szerelt lőszert forgalmazni, más engedélyesnek átadni tilos. 
(6) A házilagos lőszerszerelés engedélyezéséhez e törvény 12. melléklete szerinti vizsgát kell tenni. A vizsgán jogi, és biztonságtechnikai elméleti és gyakorlati ismeretekről kell számot adni. Eredménytelen vizsga esetén biztosítani kell a vizsga megismétlésének lehetőségét. A sikeres részvizsgákat (teszt, elmélet, gyakorlat) nem kell megismételni. A sikertelen vizsga napján pótvizsga nem tehető. A vizsgáról nyilvántartást kell vezetni, amelynek tartalmaznia kell a vizsga időpontját, a vizsgázó személyazonosító adatait, a vizsga eredményét (megfelelt, nem felelt meg), a vizsgabizonyítvány sorszámát, az adatok hitelesítésére a vizsgabizottság elnökének aláírását. A vizsgabizonyítványokat a vizsga napján ki kell adni.
(7) A lőszerszerelési vizsgáért díjat kell fizetni. A díj nem lehet több, mint a mindenkori egyhavi minimálbér nettó összegének tíz százaléka.
(8) A vizsgabizottság tagjait az illetékes rendőrfőkapitány jelöli ki. A vizsgabizottság háromtagú, egy fő rendőr, aki egyben a vizsgabizottság elnöke, egy fő lőfegyver-, lőszergyártási vagy lőfegyver-javítási szakképzettséggel rendelkező személy, egy fő a polgári lőfegyver és lőszervizsgálatra jogosult szervezet képviselője. A sikeres vizsgáról a bizottság 1. számú melléklet szerinti bizonyítványt állít ki.
(9) A házilagos lőszerszerelés engedélyezése iránti kérelmet a 2. számú melléklettel rendszeresített nyomtatványon kell benyújtani.
(10) A házilagos lőszerszerelési vizsga kérdéseit a 12. számú melléklet tartalmazza. A házilagos lőszerszerelési engedélyt a lőfegyvertartási engedélybe kell bejegyezni.
(11) A tizennyolcadik életévét betöltött személy csappantyút engedély nélkül tarthat és szerezhet meg.

Fegyver, lőszer, lőszerelem tartása, használata
19. §  Lőfegyver, lőszer tartása munkavégzési célra engedélyezhető
a) lőfegyvergyártó , lőszergyártó, fegyverjavító részére lőszerpróbára;
b) lőtér üzemeltetésére engedéllyel rendelkező egyéni vállalkozónak vagy szervezetnek a lőtér üzemeltetési engedélyben meghatározott lőfegyverre;
c) igazságügyi fegyverszakértőnek feladatköréhez kapcsolódóan;
d) annak, aki a saját vagy mások vagyonát hivatásszerűen őrzi, mások életét, testi épségét hivatásszerűen védi, ha feladatainak ellátásához szükséges a lőfegyver 
e) és annak a személynek engedélyezhető, akinek a foglalkozása gyakorlásához a szolgálati lőfegyver tartását külön jogszabály írja elő.

20. § (1)  Az országos sportági szakszövetség vagy sportági szövetség versenyengedélyével rendelkező sportlövőnek olyan lőfegyver tartása engedélyezhető, mely megfelel az országos sportági szakszövetség, sportági szövetség, vagy nemzetközi sportlövő szövetség versenyszabályainak. 
(2)  A .22 Long Rifle, .22 Short kaliberjelű lőfegyver tartását a rendőrség a 3. § (1) bekezdésének a) pontjában meghatározottól eltérően - a törvényes képviselő hozzájárulásával - a tizenhatodik életévét betöltött sportlövő részére engedélyezheti.
(3) Külső formájában automata szerkezetű lőfegyverre hasonlító félautomata lőfegyver sportlövészetre engedélyezhető.

21. §   Sportvadászatra lőfegyver tartása annak a személynek engedélyezhető, aki a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló hatályos jogszabályokban meghatározott személyi feltételeknek megfelel. Sportvadásznak a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló hatályos jogszabályokban nem tiltott lőfegyver tartása engedélyezhető. 
22. § (1)  Önvédelmi célra lőfegyver tartása 21 életévét betöltött személynek engedélyezhető, aki megfelel jelen jogszabály 3. § (1) bekezdésében megjelölt feltételeknek és nem áll a 3. § (2) bekezdés kizáró hatálya alatt.
(2) Önvédelmi célra rövid lőfegyver viselése annak a 21 életévét betöltött személynek engedélyezhető, aki konfliktuskezelésből eredményes vizsgát tett. 
(3) Önvédelmi lőfegyver viselési engedéllyel nem rendelkező személy lőfegyverét lakott területen, nyilvános helyen, közterületen, nem viselheti, csak zárt tokban, ürített állapotban, a lőszerektől elkülönítve szállíthatja.
(4) Önvédelmi célra, viselési engedély nélkül, kizárólag tárkapacitás nélküli, sima csövű hosszú lőfegyver és forgótáras, legalább száznegyven (140) milliméter csőhosszúságú rövid lőfegyver engedélyezhető.
(5) A viselési engedély első alkalommal történő megszerzéséhez a kérelmezőnek az e törvény 13 sz. mellékletében meghatározott konfliktus kezelési vizsgát kell tennie. A vizsgán jogi és pszichológiai ismeretekből, szituációs helyzetgyakorlatból, szituációs lövészetből kell számot adni. Eredménytelen vizsga esetén biztosítani kell a vizsga megismétlésének lehetőségét. A sikeres részvizsgákat (elmélet, gyakorlat) nem kell megismételni. A sikertelen vizsga napján pótvizsga nem tehető. A vizsgáról nyilvántartást kell vezetni, amelynek tartalmaznia kell a vizsga időpontját, a vizsgázó személyazonosító adatait, a vizsga eredményét (megfelelt, nem felelt meg), a vizsgabizonyítvány sorszámát, az adatok hitelesítésére a vizsgabizottság elnökének aláírását. A vizsgabizonyítványokat a vizsga napján ki kell adni. A konfliktuskezelési vizsgáért díjat kell fizetni. A díj nem lehet több, mint a mindenkori egyhavi minimálbér nettó összegének húsz százaléka.
(6) A vizsgabizottság tagjait az illetékes rendőrkapitány jelöli ki. A vizsgabizottság három tagú, egy tagjának pszichológusi végzettséggel, egy tagjának sportlövő bírói vizsgával vagy sportlövész edzői oklevéllel rendelkező személynek kell lennie, egy tagja, aki egyben a bizottság elnöke, rendőrtiszti főiskolai végzettségű rendőrfőtiszt kell legyen.
(7) Az önvédelmi lőfegyver engedélyezése iránti kérelmet a 2. számú melléklettel rendszeresített nyomtatványon kell benyújtani.
(8) Az önvédelmi lőfegyverre viselési engedéllyel rendelkező személy köteles naptári évente négy alkalommal lőgyakorlatot végezni, melyet a lőtérvezető igazol. Az igazolást a naptári év utolsó napjáig tértivevényes postai úton vagy személyesen el kell juttatni az engedélyező lőfegyver engedélyező hatósághoz. Ennek elmaradása esetén a hatóság hiánypótlásra szólítja fel az engedélyest, melynek eredménytelensége esetén a lőfegyver viselési engedélyt felfüggesztheti, majd a felfüggesztés eredménytelen letelte után a viselési engedélyt visszavonhatja. Az önvédelmi lőfegyver viselését és tartását a hatóság a fegyvertartási engedélyben külön feltünteti, önvédelmi lőfegyver csak ilyen bejegyzés birtokában vásárolható. 
(9) Az önvédelmi rövid lőfegyver rejtve viselhető. 

23. § (1) e törvény eltérő rendelkezése hiányában lőfegyver tartására engedély csak akkor adható, ha a kérelmező személy
a) megfelel a 3. § (l) bekezdésben foglalt feltételeknek és nem áll 3.§ (2) bekezdésben foglalt kizáró rendelkezések hatálya alatt;
b) előírt egészségi alkalmasságát igazolja;
c) a lőfegyver tartásához szükséges elméleti ismereteket és gyakorlati jártasságát igazoló vizsgát tesz és a vizsgabizottság megítélése szerint a lőfegyver biztonságos kezelésére és használatára képes;
d) a lőfegyver, lőszer tárolásának e törvényben meghatározott feltételeivel rendelkezik.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott vizsgáért díjat kell fizetni. A díj nem lehet több, mint a mindenkori egyhavi minimálbér nettó összegének tíz százaléka.
(3) e törvény eltérő rendelkezése hiányában a hosszú lőfegyver tartásához szükséges elméleti és gyakorlati jártasságot igazoló hatósági vizsgát az elméleti és gyakorlati részből álló Állami Vadászvizsga helyettesíti.
(4) e törvény eltérő rendelkezése hiányában a lőfegyver sport célú tartáshoz szükséges elméleti és gyakorlati jártasságot igazoló vizsgát a sportlövő versenybírák esetében a Versenybírói Igazolvány, a sportlövő edzők esetében a sportlövész edző, sportlövész szakedző, edző sportlövészet sportágban elnevezésű oklevél helyettesíti.
(5) Az Európai Unió más tagállama állampolgárának lőfegyver tartása akkor engedélyezhető - Magyarországi állandó lakhely hiányában is - ha a jelen jogszabály feltételeinek megfelel.
24. § (1) Gáz- és riasztófegyver, traumatikus (gumilövedékes) fegyver megszerzése és tartása a tizennyolcadik életévet betöltött személy részére engedély nélkül történik. E fegyvereket a biztonsági szabályok betartása mellett olyan helyen lehet használni, ahol abba a terület tulajdonosa beleegyezett.
Gáz- és riasztófegyver, traumatikus (gumilövedékes) fegyver viselése azon személynek engedélyezhető, aki tizennyolcadik életévét betöltötte és nem áll a 3. § (2) bekezdésében foglalt kizáró rendelkezések hatálya alatt. A viselési engedély bármilyen, ezen kategóriába tartozó fegyver viselésére jogosít.
(2) Hideg gázzal működő fegyvert, állatkábítás vagy altatás céljából - amennyiben annak használatát a szakmai szabályok előírják - az ilyen munkát végző személyek engedély nélkül szerezhetnek meg és tarthatnak.
(3) 16 joule-nál kisebb csőtorkolati energiájú légfegyverek, festéklövő fegyverek és flóbert fegyverek megszerzése és tartása a tizennyolcadik életévet betöltött személy részére engedély nélkül történik. 16 joule-nál kisebb csőtorkolati energiájú légfegyverek, festéklövő fegyverek és flóbert fegyverek szállítása a lőfegyvereknek megfelelően történik. E fegyvereket a biztonsági szabályok betartása mellett olyan helyen lehet használni, ahol abba a terület tulajdonosa  beleegyezett.

25. § (1) Lőfegyver, lőszer  tartására,  kölcsönzésére, kiállítására, lőszerelemek tartására, házilagos lőszer szerelésre a következő szervezetek kaphatnak engedélyt:
a) hosszú lőfegyverre az erdő- és vadgazdálkodással, vadászattal, vadkereskedelemmel, erdészettel, természetvédelemmel foglalkozó gazdálkodó szervezet, közigazgatási szerv, egyesület, egyesületek megyei és országos szövetsége, a hivatásos és sportvadászok kamaraként működő köztestülete, tudományos kutatóintézet, felsőoktatási intézmény, nevelési-oktatási intézmény,  ha feladatainak ellátásához szükséges;
b) lőfegyver sport célú tartásra a sportlövészettel foglalkozó, nyilvántartásba vett sportegyesület, ha az országos sportági szakszövetség vagy sportági szövetség a szövetségi tagságot igazolja;
c) a polgári célra felhasználható lőfegyverek, lőszerek és hatástalanított lőfegyverek vizsgálatára, valamint lőfegyverek és lőszerek hatástalanítására jogosult szervezet;
d) amely az igazságügyi fegyverszakértői vizsgálattal foglalkozik, valamint muzeális intézmény a feladatköréhez kapcsolódóan;
e) lőszerpróbára, amely a lőszer gyártására jogosító engedéllyel rendelkezik;
f)amely a saját vagy mások vagyonát hivatásszerűen őrzi, mások életét, testi épségét hivatásszerűen védi, ha feladatainak ellátásához szükséges a lőfegyver.
(2) Igazságügyi fegyverszakértői vizsgálattal foglalkozó és lőszergyártási engedéllyel rendelkező szervezetnek, valamint muzeális intézménynek, feladatkörére tekintettel „A” kategóriába tartozó lőszer és automata lőfegyver, valamint hangtompító tartása is engedélyezhető.

26. § Lőfegyver tartására jogosító engedély a 25. §-ban meghatározott szervezet részére csak akkor adható, ha a kérelmező szervezetnél a lőfegyverek, lőszerek tárolásával, átadásával megbízott személy rendelkezik a 23. § (1) bekezdésének a)-c) pontjában meghatározott feltételekkel, és a szervezet a Magyar Köztársaság területén a lőfegyver, lőszer tárolásának e törvényben meghatározott feltételeivel rendelkezik.

27. § (1) Feketelőpor és annak helyettesítésére szolgáló lőpor (továbbiakban feketelőpor) tartása engedélyezhető lövész sportegyesületi tagsággal rendelkező magánszemélyeknek, érvényes vadászjeggyel rendelkező magánszemélyeknek, házilagos lőszerszerelő engedéllyel rendelkező magánszemélyeknek, szövetségi nyilvántartásba vett lövészsport egyesületeknek, hagyományőrző egyesületeknek, lőszergyártási engedéllyel, lőfegyvergyártási vagy javítási engedéllyel rendelkező szervezeteknek, lőfegyver- és lőszervizsgálatra jogosultsággal rendelkező szervezeteknek, igazságügyi fegyverszakértőknek. A feketelőpor tartására vonatkozó kérelmet a 2. számú melléklet szerint kell beadni.
(2) Muzeális fegyverekhez használatos feketelőpor tartására engedély csak akkor adható, ha a kérelmező személy
a) megfelel jelen jogszabály 3. § (1) bekezdésében megjelölt feltételeknek és nem áll a 3. § (2) bekezdés kizáró hatálya alatt.
b) a feketelőpor biztonságos, jogszerű kezelését bizonyító vizsgát tett. Érvényes vizsgának kell tekinteni az Magyar Elöltöltő-Fegyveres Lövészek Szövetségénél tett elöltöltő-fegyveres alapismereti vizsgát, a házilagos lőszerszerelő hatósági vizsgát, vegyészmérnöki, vegyésztechnikusi, vegyész szakmunkási végzettséget, pirotechnikai terméküzemeltető, pirotechnikai raktárkezelő, robbantómester szakképesítést.
c) biztosítja a feketelőpor jogszerű, biztonságos tárolási feltételeit.
d) Szervezet lőporkezeléssel, kiadással megbízott tagjainak a jelen bekezdés a) és b) pontjaiban meghatározott feltételeknek meg kell felelnie.
(3) Muzeális fegyver tizennyolc éves életkortól engedély nélkül szerezhető meg és tartható. Muzeális fegyvert önállóan csak tizennyolcadik életévét betöltött személy használhat. Tizenhatodik életévét betöltött személy muzeális fegyvert csak nagykorú személy felügyelete mellett használhat.
(4) Muzeális fegyver sportlövészetre csak nagy kaliberű fegyverekkel történő lövészetre engedéllyel rendelkező lőtéren használható.
(5) Muzeális fegyvert sportlövészetre elöltöltő-fegyveres alapismereti vizsgával rendelkező személyek használhatnak.
(6) a) Muzeális fegyver sportvadászati célú használata csak a vadászatról szóló hatályos jogszabályok betartása mellett történhet.
b) Muzeális fegyvert sportvadászatra csak érvényes vadászjeggyel rendelkező vadász használhat.
(7) Muzeális fegyver nem viselhető. A muzeális fegyver szállítására a lőfegyver szállítás általános szabályai vonatkozóak.
(8)  Muzeális fegyver lövészetre, vadászatra csak abban az esetben használható, amennyiben biztonságos működését igazoló CIP próbajellel rendelkezik.

28. § (1) Színházi fegyver színházak, színpadi és egyéb előadások megtartásával vagy filmforgatásban közreműködő gazdálkodó szervezetnek és hagyományőrző egyesületnek, engedélyezhető.
(2) A színházi fegyver tárolására, szállítására a lőfegyverekkel azonos szabályok vonatkoznak. A színházi fegyver engedélybe bejegyzésének feltétele, hogy a színházi fegyvert az arra kijelölt szervezet megvizsgálja, és a megfelelőségről tanúsítványt állítson ki.
29. § (1) A jelen törvény alapján kiadott valamennyi engedély visszavonásig érvényes.
(2) Az engedélyes 8 munkanapon belül köteles az engedélyező hatóságnak a birtokba vett lőfegyvert a bejegyzés céljából bemutatni.
(3) Az engedélyes 8 munkanapon belül köteles az engedélyező hatóságnak a lőfegyver elidegenítését bejelenteni.
30. § (1) Engedély iránti kérelmet természetes személy és szervezet esetén a 2. számú melléklettel rendszeresített nyomtatványon kell benyújtani az alábbi engedélyezési céllal: 
a) lőfegyver tartása vadászati célra;
b) lőfegyver tartása sportlövészeti célra;
c) lőfegyver tartása önvédelmi célra;
d) önvédelmi lőfegyver viselése;
e) hivatásszerű munkavégzési lőfegyver tartása;
f) gyűjteményi lőfegyver tartása;
g) gyűjteményi lőszer tartása;
h) gáz-riasztó fegyver, traumatikus (gumilövedékes) fegyver viselése;
i) oktatási lőfegyver tartása;
j) személyes tárgyi emlék lőfegyver tartása;
k) házilagos lőszerszerelés és lőszerelem tartása;
l) feketelőpor tartása;
m) színházi fegyvertartása;
n) lőtér működtetése
o) lőfegyver kiállítás, aukció tartása
p) fegyverüzlet működtetése
q) lőfegyver javítása
r) lőfegyver gyártása
s) lőszer gyártása
t) Európai fegyverútlevél
(2) Az engedélykérelmek mellé bemutatni szükséges dokumentumok jegyzékét a 20. melléklet tartalmazza.

31. § (1) A természetes személy részére kiadott, lőfegyver tartását engedélyező okmány tartalmazza
a) az okmány birtokosának személyazonosító adatait, lakóhelyét;
b) az engedélyezett lőfegyver(ek) azonosító adatait;
c) az engedély bejegyzésének keltét, és azt, hogy visszavonásig érvényes
d) egyéb hatósági bejegyzések
(2) A tartási engedély feljogosít lőfegyver, lőszer megszerzésére és tartására. 
(3) Egyéb hatósági bejegyzések:
a) tartási célok
b) önvédelmi rövid lőfegyver viselési engedélye
c) házilagos lőszerszerelési és lőszerelem tartási engedély
d) feketelőpor tartási engedély
e) személyes tárgyi emlék és gyűjteményi célú lőfegyvernél a lőszervásárlás tilalma
f) gyűjteményi célú lőfegyvernél a gyűjtési terület meghatározása
g)  gyűjteményi lőszer tartásánál a hozzá való lőfegyver tartásának tilalma
h) esetleges kaliberjel korlátozás

32. § (1) A természetes személy és a szervezet részére a lőfegyvertartási igazolvány kiadása határozattal történik. 
(2)A szervezetre vonatkozó határozatban foglalt lőfegyverekre a 14. számú mellékletben meghatározott lőfegyver tartási engedélyt kell kiállítani.
(3) Az (1) bekezdésben említett határozatban fel kell tüntetni azokat a személyeket, alkalmazottakat (a továbbiakban együtt: alkalmazott), akik a fegyver kezelését (tárolás, kiadás, visszavétel) végzik, a fegyvert használhatják.
(4) Az alkalmazottaknak a 3. § (1) és (2) pontja szerinti feltételeket kell teljesítenie.
(5) A saját vagy mások vagyonát hivatásszerűen őrző, mások életét, testi épségét hivatásszerűen védő szervezet vezetője köteles gondoskodni a lőfegyver használatára jogosult alkalmazottak rendszeres, de naptári évente legalább négy alkalommal történő lőkiképzéséről.

33.§  (1)  Lőfegyver, lőszer tartása kizárólag gyűjteményi célból is engedélyezhető azoknak,  akik tizennyolcadik életévüket betöltötték és nem állnak a 3. § (1) és (2) bekezdésében foglalt kizáró rendelkezések hatálya alatt. Az engedély megszerzésének feltétele a gyűjtési cél megjelölése, és a gyűjtemény tárolási feltételeinek biztosítása. Gyűjteményi fegyverhez nem szerezhető meg és nem tartható az kaliberjelének megfelelő lőszer, valamint a gyűjteményi lőszerhez nem szerezhető meg és nem tartható űrméretének megfelelő fegyver.  
(2) A gyűjteményi lőfegyverrel lövést leadni tilos.
(3) A gyűjtési terület részletes megjelölését a 15. mellékletben foglaltak szerint a tartási engedélybe kell bejegyezni.

34.§ (1)  Személyes tárgyi emlék jogcímén lőfegyver, lőszergyűjtemény tartására és engedélyezésre a 33.§ szabályait kell megfelelően alkalmazni. Kiskorú személy esetén a jogszabályi feltételeket a törvényes képviselőnek kell teljesítenie, ahhoz lőszer nem tartható.
(2) Gyűjteményi célú lőszerrel lövést leadni tilos.

35.§ Ismeretlen eredetű vagy talált lőfegyvert, lőszert a birtokosa, találója köteles haladéktalanul a hatóságnak bejelenteni és átadni. Amennyiben a lőfegyver nem áll körözés alatt, nem bűncselekményből származik és azzal nem követtek el bűncselekményt, a birtokos, találó – a fegyver műszaki vizsgálatát követően - kérelmezheti a fegyver tartásának engedélyezését a jelen jogszabályban meghatározott feltételek megléte esetén.

Kárt okozó, vagy veszélyt jelentő állat elejtése
36. §   Lakott területen vagy vadászterületen kívül a kárt okozó vagy veszélyt jelentő állatot elejteni az illetékes rendőrkapitánysághoz tett bejelentés alapján, rendőr jelenlétében lehet.

Lőfegyver, lőszer átadása és átengedése
37. § (1) Lőfegyver, lőszer, lőfegyver-kereskedőnek, lőfegyver gyártására, lőfegyver javítására jogosultnak, a fegyver és lőszer vizsgálatára kijelölt szervezetnek és annak a jogi vagy természetes személynek, vállalkozásnak adható át, illetve engedhető át, aki vagy amely az átadott lőfegyver tartási céljának megfelelő lőfegyver tartására jogosító engedéllyel rendelkezik. A 30 napot meg nem haladó átadás tényét teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni.
(2) A fegyver és lőszer vizsgálatára kijelölt szervezet,  a lőfegyver-kereskedő, a lőfegyver gyártására, lőszer gyártására, lőfegyver javítására jogosult részére történő átadás kivételével a lőfegyver  30 napot meghaladó átadását az új tárolóhely szerint illetékes rendőrkapitányságnak előzetesen,  írásban be kell jelenteni. A bejelentés átvételéről a rendőrkapitányság igazolást ad ki, melynek egy példányát az átadó, egy példányát az átvevő az átadás időtartama alatt köteles megőrizni.
(3) Lőfegyver tartására jogosult jogi vagy természetes személy, vállalkozás, a lőfegyverét, lőtéren, lőgyakorlat, lövészverseny időtartamára tizennyolcadik életévét betöltött személynek átengedheti.  Az átengedés vadászati oktatás és sportlövészet céljából tizennegyedik életévét betöltött személynek is megengedett.
(4) A sportegyesület lőfegyverét és lőszerét  lőfegyver tartási engedéllyel rendelkező sportolójának a sporttevékenység (edzés, verseny), illetve az ezekre történő szállítás időtartamára átadhatja. A tizennyolcadik életévét be nem töltött sportlövész lőfegyverét és lőszerét törvényes képviselője, edzője vagy egyesülete lőfegyver kezelésére jogosult képviselőjének felügyelete alatt szállíthatja.
(5) A 28. § (1) bekezdésében meghatározott szervezet lőfegyverét, lőszerét a 35. § (2) bekezdés szerinti határozatban feltüntetett, a vele írásban foglalt szerződés alapján munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban lévő, a lőfegyver tartásához szükséges - e törvényben meghatározott - feltételekkel rendelkező személynek, a szerződésben meghatározott feladat tényleges ellátásának időtartamára átadhatja.

A fegyverek tartására vonatkozó szabályok
38. § (1) A lőfegyvert tartó személy
a) a lőfegyvert lakott területen, nyilvános helyen, közforgalmú közlekedési eszközön - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – csak ürítve, a fegyver, a tár és a lőszer elkülönített csomagolásával, zárt dobozban vagy egyéb zárt tárolóeszközben szállíthatja;
b) önvédelmi lőfegyver viselési engedély esetén lőfegyverét töltve, rejtve viselheti;
c) személy- és vagyonvédelemre engedélyezett lőfegyverét töltve, rejtve viselheti
d) formaruha viselésekor személy- és vagyonvédelemre engedélyezett lőfegyverét töltve, nyíltan viselheti;
e) lőfegyverét nem viselheti és nem használhatja szeszes italtól befolyásolt állapotban, illetve, ha szervezetében kábítószer, illetve pszichotrop anyag van;
f) a lőfegyver, lőfegyver fődarab, lőszer, lőszerelem szállításakor, lőfegyver viselésekor és használatakor köteles a lőfegyvertartási engedélyt, gáz- és riasztófegyver, traumatikus (gumilövedékes) fegyver viselésekor a viselési engedélyt magánál tartani;
g) köteles az engedély kiadására irányuló kérelemben szereplő adatok és az engedélyben szereplő lőfegyvertároló-hely bejelentés megváltozását 8 munkanapon belül az illetékes hatóságnak bejelenteni;
h) az e törvényben meghatározott javítást, fődarabcserét követően, köteles lőfegyverét a lőfegyverek és lőszerek vizsgálatára kijelölt szervezetnek bemutatni és a lőfegyver vizsgálatát elvégeztetni
i) lőfegyvert CIP próbajel nélkül nem használhat;
j) a lőfegyver tulajdonjogának átruházása esetén köteles a tulajdonosváltás tényét az illetékes hatóságnál 8 munkanapon belül bejelenteni azzal, hogy a lőfegyvert megszerző személy a lőfegyvert is köteles bemutatni;
k) jogosult a lőfegyver tartási engedélye szerinti célnak megfelelő lőfegyvert külön engedély nélkül megszerezni. A tulajdon átruházás tényét teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni a lőfegyver a birtokba adásával egyidejűleg.
(2) Szervezet esetén az (1) bekezdés f)-j) pontjában foglaltak végrehajtásáért a szervezet vezetője felelős.
(3) Lőfegyver tartására engedéllyel rendelkező személy köteles
a) önvédelmi rövid lőfegyver viselési engedély esetében naptári évente négy alkalommal,
b) egyéb lőfegyver esetén naptári évente legalább egy alkalommal 
saját lőfegyverével lőgyakorlaton vagy szervezett lövészeten részt venni, és az erről a lövészetvezető, a hivatásos vadász vagy a lőtér üzemeltetője által kiállított igazolást az év utolsó napjáig a lakóhelye szerint illetékes hatósághoz eljuttatni. Ez alól az illetékes hatóság kérelemre indokolt esetben felmentést adhat.
(4) Az a személy (szervezet), aki (amely) lőfegyver tartási engedéllyel rendelkezik, lőfegyverének, valamint engedélyének elvesztését vagy eltulajdonítását köteles az elvesztés, illetve az eltulajdonítás helye és a lakóhelye (tevékenység helye) szerint illetékes rendőrkapitányságon – tudomásszerzést követő 8 munkanapon belül - bejelenteni. Az a személy, aki gáz- és riasztófegyver, traumatikus (gumilövedékes) fegyver viselési engedéllyel rendelkezik, engedélyének elvesztését vagy eltulajdonítását köteles az elvesztés, illetve az eltulajdonítás helye és a lakóhelye (tevékenység helye) szerint illetékes rendőrkapitányságon a tudomásszerzést követő 8 munkanapon belül bejelenteni.

39. § (1)  A 16 joule vagy ennél kisebb csőtorkolati energiájú flóbert fegyvert, a légfegyvert, a festéklövő fegyvert, gáz- és riasztófegyvert, traumatikus (gumilövedékes) fegyvert, a hozzá tartozó lövedékektől, tölténytől elkülönítve, zárható helyen úgy kell tárolni, hogy ahhoz illetéktelen személyek ne férjenek hozzá.
(2) A tizennegyedik életévét be nem töltött személy csak cselekvőképes, nagykorú személy felügyelete mellett használhat flóbert fegyvert, légfegyvert, festéklövő fegyvert, gáz- és riasztófegyvert, traumatikus  (gumilövedékes) fegyvert.

40. § (1) Színházi fegyver színpadon vagy egyéb előadás, illetve filmforgatás vagy hagyományőrző bemutató helyszínén viselhető és használható.
(2) A színházi fegyverek kezelésére és tárolására, a tárolás helye szerint illetékes rendőrkapitányság engedélyével, a 3.§ (1) és (2) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő személyt kell kijelölni. Színházi fegyver csak az előadás, a filmforgatás vagy a hagyományőrző bemutató időtartamára, az előadásban, a filmforgatásban, illetve a bemutatón közreműködő személynek engedhető át.

A lőfegyver, lőszer, lőszerelem tárolása
41. § (1) A lőfegyvert, az engedélyes nyilatkozata alapján, állandó vagy ideiglenes lakóhelyén, továbbá életvitelszerű tartózkodási helyén ürítve tárolhatja
a) biztonsági zárral ellátott szekrényben, vagy
b) MABISZ által minősített biztonsági üveggel rendelkező zárható fegyverszekrényben
c) lőfegyver tárolására kialakított helyiségben, amelynek nyílászáróit acélráccsal vagy MABISZ által minősített biztonsági fóliával látták el.
(2) Állandó magyarországi lakóhellyel nem rendelkező engedélyes lőfegyvereit magyarországi szállásán ürítve, a lőfegyvert a lőszertől elkülönítve, kulccsal zárható helységben legfeljebb 30 napig tárolhatja.
(3) Rövid lőfegyvert az (1) bekezdésben meghatározott egyéb feltételek betartása mellett, falhoz, padlóhoz vagy szekrényhez rögzített biztonsági zárral rendelkező lemezdobozban is lehet tárolni.
(4) A húsz darabot meghaladó darabszámú lőfegyver vagy tízezer darabot meghaladó lőszer, „A” kategóriába tartozó lőfegyver tárolása esetén a tárolásra szolgáló helyiség nyílászáróit acélráccsal vagy MABISZ által minősített biztonsági fóliával kell ellátni, továbbá őrzött, vagy távfelügyeleti rendszerbe bekötött elektronikus riasztóberendezéssel védett épületben kell a fenti feltételeket teljesíteni.
(5) A lőszert a lőfegyvertől elkülönítve, biztonsági zárral rendelkező szekrényben vagy falhoz, padlóhoz, szekrényhez rögzített biztonsági zárral rendelkező lemezdobozban, illetéktelen személyektől elzárva kell tárolni.

42. § (1) Lőszerelem csak eredeti gyári csomagolásában tárolható
(2) Feketelőpor és füstnélküli lőpor nem tárolható egy szekrényben. 
(3) A csappantyút a lőportól lemezből készült elválasztóval el kell különíteni.
(4) A lőszerelem tárolásra használt szekrény fából, vagy egymáshoz hegesztett vasrács elemekből készülhet, és zárható ajtóval kell rendelkeznie.
(5) Legfeljebb tíz (10) kg össztömegű lőpor és harmincezer (30 000) darab csappantyú tárolható olyan nem lakás céljára szolgáló helyiségben
a) amelynek van ablaka vagy
b) nincs ablaka, de ajtó nélkül ablakos helyiségbe nyílik
(6) Legfeljebb három (3) kg össztömegű lőpor és tízezer (10 000) darab csappantyú tárolható olyan lakás céljára szolgáló helyiségben
a)  amelynek van ablaka vagy
b) nincs ablaka, de ajtó nélkül ablakos helyiségbe nyílik
(7) Tíz (10) kg össztömegű lőpornál és harmincezer (30000) csappantyúnál nagyobb mennyiség csak abban az esetben engedélyezhető, amennyiben az illetékes megyei katasztrófavédelmi igazgatóság, a főváros területén a Fővárosi Polgári Védelmi Igazgatóság arra külön engedélyt ad.

Lőterekre vonatkozó szabályok
43. § (1) A polgári rendeltetésű lőtér (a továbbiakban: lőtér) lehet:
a) ideiglenes jellegű lőtér,
b) állandó jellegű lőtér
(2) A lőtér üzemeltetője köteles gondoskodni arról, hogy a veszélyességi területen belülre az lövészet időtartama alatt  illetéktelen személy ne léphessen be.
(3) A lőtér üzemeltetője köteles gondoskodni arról, hogy a lövedékek becsapódási területén golyófogó legyen. Ebben az esetben a golyófogó a veszélyességi terület határa.
(4) A lőtér üzemeltetését a lőtér helye szerint illetékes hatóság igazságügyi fegyverszakértő szakvéleménye alapján engedélyezi. Az igazságügyi szakértői vélemény tartalmazza a lőtér fekvését, elhelyezkedését, címét, a lőtér alaprajzát, a szomszédos földrészleteket tartalmazó helyszínrajzot, a lőtéren használható fegyverek besorolását (kis- és nagykaliber). A szakértő a jelen jogszabályban meghatározott feltételeken túl más feltételeket nem szabhat.
(5) A lövészetről lőtérnaplót kell vezetni. A lőtérnapló adattartalma:
a) a lövészetvezető azonosításához szükséges adatok (név, engedélyszám)
b) a lövészeten résztvevők azonosításához szükséges adatok (név, engedélyszám vagy sportegyesületi tagsági szám)
c) A lövészet megkezdésének ill. befejezésének idejét (dátum, óra, perc).
d) lövészeti oktatáson résztvevők azonosításához szükséges adatok (név, személyazonosságot igazoló hatósági igazolvány száma)
e) a lövészetre használt fegyverek azonosítására alkalmas adatok (gyártási szám, kaliberjel)
f) lövészverseny esetén a nevezési lap helyettesíti a lőtérnaplóba történt bejegyzést, amennyiben a b) és d) pont adatait tartalmazza. 
(6) A lőtérnaplót a lőtér üzemeltetője az utolsó bejegyzés keltétől számított egy évig köteles megőrizni.
(7) Külön engedély nélkül lövészetvezetésre jogosult: a lövészetvezetői vizsgával rendelkező személy, a versenybíró, a sportlövész edző, sportlövész szakedző, edző sportlövészet sportágban oklevéllel rendelkező személy, első osztályú, mester, nagymester minősítésű sportlövész, hivatásos vadász, igazságügyi fegyverszakértő. 
(8) A lőtér üzemeltetésére jogosító engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell:
a) A lőtér üzemeltetését kérelmező azonosításra alkalmas adatait.
b) lőtér ideiglenes vagy állandó jellegének meghatározása.
c) ideiglenes lőtér esetén a lőtérhasználat időhatárait) ideiglenes lőtér esetén az érintett terület tulajdonosának hozzájárulását tartalmazó nyilatkozatot.
(9) Az üzemeltetési engedély visszavonásig hatályos.
(10) Az üzemeltetési engedélyben szereplő adatok megváltozását, a lőtérnapló megsemmisülését vagy eltűnését az üzemeltetési engedéllyel rendelkező a tudomásszerzést követő nyolc munkanapon belül köteles bejelenteni az azt kiadó hatóságnál. Az újonnan kiadott lőtérnaplót az illetékes hatóság a kiadást megelőzően hitelesíti.

Ellenőrzés
44. § (1) A jelen törvényben meghatározott kötelezettségek betartását a hatóság csak előzetes bejelentés alapján ellenőrizheti. A bejelentést az ellenőrzés megkezdése előtt legalább 8 munkanappal, írásban kell megtenni.
(2) Az engedéllyel rendelkező köteles az ellenőrzést lehetővé tenni, az ellenőrzést végző hatósági személyt a fegyver, a lőszer, a lőszerelem tárolására szolgáló helyiségbe beengedni, részére a szükséges tájékoztatást, felvilágosítást megadni, felhívására a fegyvert, a lőszert, a lőszerelemet valamint az ellenőrzéshez szükséges okmányokat átadni.
(3) Természetes személy, tároló helyét ellenőrizni a lőfegyver tartási engedély megszerzése előtt, a tároló hely címének megváltozása esetén vagy akkor lehet, ha e törvény alapján a tároláshoz az engedélyezettnél szigorúbb feltételek szükségesek.
(4) Az ellenőrzésről a helyszínen jegyzőkönyvet kell felvenni, és az ellenőrzés végén, annak egy példányát az ellenőrzöttnek át kell adni.

Lőfegyverek kivitele, behozatala, átszállítása
45. § e törvény eltérő rendelkezése hiányában lőfegyver, lőfegyver fődarab, lőszer, lőszerelem kivitelére, behozatalára, átszállítására engedélyt az kaphat, aki annak gyártására javítására, forgalmazására vagy tartására vonatkozó - e törvény alapján kiadott - engedéllyel rendelkezik.

46. § (1)   Külföldi állam belső joga szerint védetté nyilvánított személy vagy nemzetközi szervezet tisztségviselője, illetve védelmét ellátó biztonsági személyzet tagja lőfegyverének és lőszerének behozatalát, kivitelét, az ország területén való átszállítását a Külügyminisztérium javaslatára az Országos Rendőr-főkapitányság engedélyezi.
(2) Az engedély kiadása a 18. számú mellékletben meghatározott lőfegyver (lőszer) kísérő igazolvány (engedély) kiállításával történik. Az engedély kiadása viszonosság esetén díjmentes.
(3) A (2) bekezdés szerinti lőfegyver (lőszer) kísérő igazolvány érvényességi idején belül a lőfegyver, lőszer tartására és viselésére és kivitelére is jogosít.

47.§  (1) Lőfegyver, lőfegyver fődarab, lőszer, lőszerelem tulajdon átruházási célú behozatalához, kiviteléhez, átszállításához az Európai Unió tagállamai között egységes európai szállítási okmány, harmadik országok esetében ezzel azonos adattartalmú okmány szükséges, amelyet az illetékes hatóság állít ki.
(2) Lőfegyver, lőfegyver fődarab, lőszer, lőszerelem e törvénynek megfelelő használat céljából történő behozatalához, kiviteléhez, átszállításához az Európai Unió tagállamai között európai fegyverútlevél (EWP), harmadik országok esetében az Európai Unió külső vámhatárán működő vám és pénzügyőri hivatal által kiadott, azonos adattartalmú okmánya szükséges. Harmadik ország esetében a lőfegyver tartási jogosultságot igazolni kell.
(3) Az európai fegyverútlevelet (EWP) a lőfegyver tartásra jogosult vagy a jogosult felelős személye részére kell kiállítani. Az európai fegyverútlevél (EWP) az abban foglalt lőfegyverekhez lőszer vásárlására jogosít.

48.§  (1) Magyarországon állandó lakóhellyel nem rendelkező nem magyar állampolgár önvédelmi célú lőfegyvert Magyarországon akkor viselhet, ha a honossága szerinti államban önvédelmi lőfegyver viselésére jogosult. A honossága szerinti jogosultságot a fogadó államba akkreditált magyar külképviselet igazolja.

49. § (1) Az e törvény alapján kiadott európai fegyverútlevél (EWP) tartalmazza
a) az engedély birtokosának természetes személyazonosító adatait, lakóhelyét;
b) a fegyver azonosító adatait (típusa, gyártója, gyártási száma, kaliberjele, kategóriájának betűjele és száma);
c) az engedély érvényességi időtartamát;
d) az engedélyt kibocsátó hatóság bejegyzéseit;
e) a meglátogatott tagállamok hatóságainak engedélyezési bejegyzéseire szolgáló rovatot;
f) a Közösségen belüli utazásra vonatkozó következő információkat:
fa) az ezen okmányba bejegyzett „B”, „C” vagy „D” kategóriájú egy vagy több fegyverrel másik tagállamba történő beutazás joga a meglátogatni kívánt tagállam hatósága által a megfelelő fegyverre kiadott engedélyétől függ,
fb) általában nem szükséges előzetes engedély a „C” vagy „D” kategóriájú fegyverrel vadászat, illetve „B”, „C” vagy „D” kategóriájú fegyverrel sportlövészet céljából történő beutazáshoz, feltéve, hogy az utazó magánál tartja az európai fegyverútlevelét (EWP) és igazolni tudja az utazás célját,
fc) a tagállamok dönthetnek úgy, hogy megtiltják vagy engedélyhez kötik területükön bizonyos „B”, „C” vagy „D” kategóriájú fegyverek tartását;
g) a tagállamok tájékoztatása alapján az fc) pontban említett tilalmat, illetve engedélyhez kötöttséget;
h) az engedély birtokosának aláírását;
i) a kiállító hatóság megnevezését, bélyegzőlenyomatát;
j) az engedély kiállításának keltét.
(2) Az európai fegyverútlevél (EWP) öt évig érvényes, érvényességi ideje kérelemre alkalmanként további öt évre meghosszabbítható.
(3) Az európai fegyverútlevelet (EWP) az engedéllyel rendelkező személy a fegyver birtoklása során köteles magánál tartani.
(4) Az európai fegyverútlevél (EWP) adataiban bekövetkezett változásokat az engedélyes köteles 8 munkanapon belül az illetékes hatóság bejelenteni.

Az adatkezelés szabályai

50. § (1) A lőfegyverek központi nyilvántartását a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvényben meghatározottak szerint a rendőrség központi szerve kezeli.
(2) A rendőrség központi szerve központi nyilvántartást vezet a rendőrség által kiadott engedélyekről és az engedéllyel rendelkezőkről - az engedély visszavonásától vagy leadásától számított húsz évig - a következő adattartalommal:
a) az engedély száma;
b) a lőfegyver, lőszer tulajdonosának, a lőfegyver, lőszer forgalmazásakor a vevő, az eladó (szállító), illetve a megrendelő, az engedéllyel rendelkező jogi személy vezető tisztségviselői, egyéb szervezet esetén a tevékenységért felelős vezető és a szervezet lőfegyverét, lőszerét ténylegesen birtokló személyek természetes személyazonosító adatai, állampolgársága, lakóhelye, a személyazonosság igazolására alkalmas igazolvány száma, szervezet esetében a cégszerű megnevezésben szereplő - annak hiányában az azonosításhoz szükséges - adatok;
c) az engedéllyel rendelkező személy egészségügyi alkalmasságának időtartama;
d) a nyilvántartásba vett lőfegyver fajtája (tűzfegyver vagy légfegyver), típusa, gyártója, gyártási száma, kaliberjele, tűzfegyver esetében kategóriájának betűjele és száma (a továbbiakban: a lőfegyver azonosító adatai);
e) a tűzfegyver fődarab e törvény szerinti megnevezése, gyártási száma;
f) az engedélyes jogosultságaira vonatkozó adatok, ideértve az esetleges kaliberjel-korlátozást, és a lőfegyver tartási célokat.

51. § (1) Az 50. § (2) bekezdésében meghatározott adatok az alábbi szervezeteknek továbbíthatók:
a) a bíróság, az ügyészség és a nyomozó hatóságok;
b) a nemzetbiztonsági szolgálatok a törvényben meghatározott feladataik ellátásához;
c) a külföldi nyomozó hatóság, ügyészség, bíróság, nemzetközi igazságügyi és bűnüldöző szerv, a bűnügyi jogsegélyről szóló jogszabályokban, illetve nemzetközi szerződésben, egyéb nemzetközi kötelezettségvállalásban foglaltak szerint.
(2) A lőfegyverek központi nyilvántartásából a Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ, illetőleg a Magyar Köztársaságnak nemzetközi szerződésben adattovábbításra feljogosított más szerve az (1) bekezdés c) pontjában felsoroltak részére adatszolgáltatás teljesítése céljából az adatok átvételére és továbbítására jogosult.
(3) A lőfegyvereknek más tagállam területére történő átvitele esetén a rendeltetési hely, illetőleg a tranzitország részére történő adatszolgáltatást - a kérelmező által az 50. § (2) bekezdésének b) pontjára, a szállítandó lőfegyverekre, lőfegyver-kereskedők közötti szállítás kivételével a szállítóeszközre, valamint az indulás és érkezés várható időpontjára vonatkozó bejelentési kötelezettség teljesítése alapján - a rendőrség központi szerve végzi.

52. § A központi nyilvántartásból teljesített adatszolgáltatásról adattovábbítási nyilvántartást kell vezetni.

53. § Az adattovábbítási nyilvántartás tartalmazza:
a) az érintett személy személyazonosító adatait, illetőleg a szervezet azonosításához szükséges adatokat;
b) az adatkezelő nyilvántartási azonosítóját;
c) az adattovábbítás időpontját;
d) az adattovábbítás célját, jogalapját és a továbbított adatkört;
e) az adatigénylő nevét vagy megnevezését.

54. § Az adattovábbítási nyilvántartásból - ha törvény eltérően nem rendelkezik - az érintettkötelezően írásban tájékoztatni kell, hogy adattovábbítás alanya volt-e.

55. § Az adattovábbítási nyilvántartást az adattovábbítástól számított öt évig meg kell őrizni.

A lőfegyver-kereskedőkre vonatkozó adatkezelési szabályok

56. § (1) A lőfegyver-kereskedő lőfegyver, lőszer, lőfegyverfődarab és lőszerelem értékesítésekor, megszerzésekor köteles ellenőrizni, hogy a vevő vagy eladó rendelkezik-e a szükséges engedélyekkel, személyazonosító okmánnyal
(2) Nem engedélyköteles fegyver értékesítésekor a kereskedő - kétség esetén - köteles ellenőrizni a vásárló nagykorúságát személyazonosító okmány alapján.
(3) A lőfegyver-kereskedő a lőfegyver forgalmazásakor köteles a vevő, az eladó (szállító), illetve a megrendelő adatait, illetőleg a lőfegyver azonosító adatait nyilvántartásba venni, a vevő, az eladó (szállító), illetve a megrendelő azonosítását a személyazonosságát igazoló hatósági igazolvány alapján elvégezni, engedélyük meglétéről meggyőződni, és az e bekezdésben foglalt adatokat a lőfegyverek központi nyilvántartásába továbbítani.
(4) A lőfegyver-kereskedő nyilvántartja:
a) a lőfegyver azonosító adatait;
b) a vevő, az eladó (szállító), illetve a megrendelő természetes személyazonosító adatait, állampolgárságát, lakóhelyét, személyazonosságát igazoló hatósági igazolványa számát, az engedély számát, az azt kiállító szerv megnevezését;
d) a vevő, az eladó (szállító), illetve a megrendelő szervezet cégszerű megnevezését, kereskedelmi meghatalmazottja természetes személyazonosító adatait, az engedély számát, továbbá a kiállító szerv megnevezését.

57. § Az 56. § (3) bekezdésében foglalt nyilvántartást a lőfegyver-kereskedőnek a lőfegyver forgalomba hozatala nyilvántartásának felvételétől számított öt éven át meg kell őriznie.

58. § (1) A 56. § (3) bekezdésében foglalt adatok szolgáltatásának igénylésére a központi nyilvántartást vezető rendőrség központi szerve és a 51. § (1) bekezdésében felsoroltak jogosultak.
(2) A 56. § (3) bekezdése szerinti nyilvántartásból teljesített adatszolgáltatásról a lőfegyver-kereskedő adattovábbítási nyilvántartást köteles vezetni.

59. § Az adattovábbítási nyilvántartás tartalmazza;
a) az érintett személy személyazonosító adatait, illetőleg a szervezet azonosításához szükséges adatokat;
b) az adattovábbítás időpontját;
c) az adattovábbítás célját, jogalapját és a továbbított adatkört;
d) az adatigénylő nevét vagy megnevezését.

60. § Az adattovábbítási nyilvántartásból - ha törvény eltérően nem rendelkezik - az érintettet kötelezően, írásban tájékoztatni kell, hogy adatszolgáltatás alanya volt-e.

61. § Az adattovábbítási nyilvántartásból adatigénylésre jogosultak az érintetten kívül a 51. § (1) bekezdésében felsoroltak.

62. § (1) Az adattovábbítási nyilvántartást az adattovábbítástól számított öt évig meg kell őrizni.
(2) A lőfegyver-kereskedő tevékenységének befejezésekor köteles a 56. § (3) bekezdésében és a 57. §-ban foglalt nyilvántartását az a rendőrség központi szervének átadni.

Záró rendelkezések

Felhatalmazás
63. § Felhatalmazást kap a rendészetért felelős miniszter, hogy rendeletben meghatározza:
a) a hatósági tárolás, leadás, értékesítés, valamint a megsemmisítési eljárás részletes szabályait,
b) az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben a szolgáltatási díjak beszedésének, kezelésének, nyilvántartásának, a fegyverek, lőszerek rendőrségi tárolása és megsemmisítése során felmerült költségek megállapításának szabályait.

64. § Felhatalmazást kap a kereskedelemért felelős miniszter, hogy a rendészetért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben:
a) meghatározza a fegyver és lőszer, töltény, lőszerelem forgalomba hozatalához, forgalmazásához szükséges megelőző megvizsgálásának szabályait;
b) meghatározza az a) pontban felsorolt eszközök vizsgálatára vonatkozó mérési eljárásokat és eszközöket, a vizsgálat módját és követelményeit, a próbajelekre vonatkozó előírásokat, és kijelölje a vizsgálatra jogosult szervezetet.

Hatálybalépés
65.§   Ez a törvény a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba, az alábbi rendelkezések kivételével:
a) a 22. § önvédelmi lőfegyver viselésre vonatkozó rendelkezései a kihirdetést követő egy évvel lépnek hatályba.
b) a 18. § a kihirdetést követő 6 hónappal lép hatályba.

66. § Jelen törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti
(1) a lőfegyverekről és lőszerekről szóló 2004. évi XXIV. törvény.
(2) a fegyverekről és lőszerekről szóló 253/2004. (VIII. 31.) kormányrendelet.
(3) a lőterekről, a lőfegyverek, lőszerek hatósági tárolásáról, a fegyvertartáshoz szükséges elméleti és jártassági követelményekről szóló 49/2004. (VIII. 31.) BM rendelet. 
(4) a fegyverismereti vizsga, a fegyverforgalmazási vizsga, a lőfegyver, lőszer hatósági tárolása és a fegyverekkel, lőszerekkel kapcsolatos tevékenységek engedélyezésének igazgatási szolgáltatási díjairól szóló 50/2004. (VIIII. 31.) BM rendelet.
(5) a kézi lőfegyverek, lőszerek, gáz- és riasztófegyverek megszerzésének és tartásának egészségi alkalmassági feltételeiről és vizsgálatáról szóló 22/1991. (XI. 15.) NM rendelet.
(6) a fegyverek, lövőkészülékek, valamint ezek lőszereinek vizsgálatáról szóló a 31/2006. (VI. 1.) GKM rendelet
a) 7. § (1) bekezdése
b) 8. §-a
c) 12. §-a
d) 14. §-a
e) 27. § (1) a), b), c) pontja
d) 27. § (2) bekezdése

Átmeneti rendelkezések
67. § (1) A törvény a hatályba lépése előtt kiadott engedélyek és a nyilvántartásra szolgáló nyomtatványok beteléséig azok érvényességét nem érinti.
(2) A törvény kihirdetését követő 12 hónapban az önvédelmi célú maroklőfegyverek viselési engedélyét a hatóság az egyéni veszélyeztetettség elbírálása alapján adhatja ki.

Az Európai Közösségek jogszabályaihoz való közelítés
68. §  E törvény 
a) a Magyar Köztársaság, illetőleg az Európai Közösségek és azok tagállamai közötti társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás tárgykörében a megállapodást kihirdető 1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban, a lőfegyverekről és lőszerekről szóló törvény rendelkezéseivel;
a) a Tanács  fegyverek tartásának ellenőrzéséről szóló 91/477/EGK irányelvével;
b) az Európai Parlament és a Tanács a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 91/477/EGK tanácsi irányelve módosításáról szóló 2008/51/EK irányelvével ( 2008. május 21. );
c) a Tanács polgári felhasználású robbanóanyagok forgalomba hozatalára és felügyeletére vonatozó rendelkezések harmonizációjáról szóló 93/15/EGK irányelve (1993. április 5.) . és 11. cikkével;
d) a Bizottság pirotechnikai tárgyaknak és egyes lőszereknek a polgári felhasználású robbanóanyagok forgalomba hozatalára és felügyeletére vonatozó rendelkezések harmonizációjáról szóló 2004/57/EK irányelvének (2004. április 23.) a 93/15/EGK tanácsi irányelv alkalmazásában történő meghatározására (EGT vonatkozású szöveg) szolgáló rendelkezéseivel
összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.